Juraj Kováčik (* 23. december 1964)
2025-12-23
Juraj Kováčik
(* 23. december 1964)

Juraj Kováčik je fotograf, publicista, kníhkupec a finančný analytik. Žije a pracuje v Bratislave a Smrečanoch. Kniha V panoramatickom kine (2018) je jeho literárnym debutom. Študoval na MFF UK štatistiku, ktorú nedokončil, miesto toho pracoval ako kulisár a potom predavač v kníhkupectve. Po roku 1990 začal študovať na VŠVU na katedre fotografie, ale zo školy opäť odišiel a začal pracovať v kníhkupectve Artforum. V roku 1994 založil firmu P67 value zameranú na finančné analýzy a popri tom sa venoval ekonomickej publicistike. Spoločnosť na sklonku milénia kúpila Penta, v ktorej potom pracoval ako analytik. Od roku 2009 do roku 2016 bol fotografom na voľnej nohe. V roku 2011 mu vyšla kniha fotografií a textov Tatry. Venoval sa aj publicistike, spolupracoval s časopisom .týždeň a editoval on-line magazín o výtvarnom umení hentak.sk. Od roku 2016 okrem písania opäť pracuje v kníhkupectve Artforum.

Karel Čapek († 25. decembra 1938),
2025-12-25
Karel Čapek
(* 9. januára 1890, Malé Svatoňovice – † 25. decembra 1938, Praha)

Český prozaik, dramatik, novinár, kritik, filozof, jeho najznámejšími dielami sú R.U.R., Vec Makropulos, Válka s mloky, Krakatit, Ze života hmyzu, Povídky z jedné kapsy, Povídky z druhé kapsy… Karel Čapek sa významne zapísal do dejín robotiky, keď ako prvý použil dnes už svetovo akceptovaný pojem robot.

Janko Jesenský († 27. december 1945)
2025-12-27
Janko Jesenský
(* 30. december 1964, Martin – † 27. december 1945, Bratislava)

Pochádzal zo zemianskej rodiny. Po maturite 1893 absolvoval právnickú akadémiu v Prešove, štúdium zavŕšil v Kluži (Rumunsko) doktorátom roku 1901. Pracoval vo viacerých advokátskych kanceláriách, neskôr pôsobil ako samostatný advokát v Bánovciach nad Bebravou. Po vypuknutí prvej svetovej vojny roku 1914 ho ako slovenského národovca („pansláva“) uväznili. Roku 1915 narukoval na ruský front, ale krátko nato prebehol na stranu Rusov. Pridal sa k československým légiám v Rusku. Redigoval slovenskú prílohu časopisu Čechoslovan, bol podpredsedom Československej národnej rady. Roku 1919 sa vrátil na Slovensko. Dvakrát zastával funkciu župana, roku 1929 sa stal viceprezidentom krajinského úradu. V rokoch 1930 – 1939 bol predsedom Spolku slovenských spisovateľov. Nesúhlasil s rozbitím Československej republiky roku 1939 a na Slovenský štát reagoval sériou politických básní a pamfletov. Ilegálne vyvezené do Londýna stali sa súčasťou Československého vysielania BBC počas vojny. Vyšli tam i knižne pod názvom Na zlobu dňa. Janko Jesenský zomrel 27. decembra 1945 v Bratislave.

Július Satinský († 29. december 2002)
2025-12-29
Július Satinský
(* 20. august 1941, Bratislava – † 29. december 2002, Bratislava)

Študoval dramaturgiu na Vysokej škole múzických umení v Bratislave. Už počas štúdia vystupoval spolu s Milanom Lasicom v autorských dialógoch v bratislavskej Tatre. Koncom 60. rokov pôsobil (spolu s M. Lasicom) v generačnom Divadle na korze, v roku 1968 začali mať problémy s cenzúrou, ktoré vyvrcholili po roku 1970, keď im z politických príčin znemožnili verejne vystupovať a prezentovať svoju tvorbu na Slovensku, preto v rokoch 1971 – 1972 vystupovali v kabarete Večerní Brno. Július Satinský sa okrem herectva venoval aj publicistike a tvorbe pre deti. V niekoľkých médiách (periodiká, rozhlas) mal pravidelné rubriky. Napriek tomu, že sa v priebehu desaťročí prezentovali aj sólovo, pre verejnosť ostávajú autorskou dvojicou. Medzi jeho najznámejšie diela patria Ako vzniká sliepka a všetky ďalšie hry, Moji milí Slováci, Rozprávky uja Klobásu, Čučoriedkáreň.

Janko Jesenský († 30. december 1945)
2025-12-30

Joseph Rudyard Kipling (* 30. december 1865)
2025-12-30
Joseph Rudyard Kipling
(* 30. december 1865, Bombaj, India – † 18. január 1936, Londýn)

Bol britský spisovateľ, novinár a básnik, prvý britský nositeľ Nobelovej ceny za literatúru (1907), jeho najznámejším dielom je Kniha džunglí, napísal aj množstvo básní (Ak jasnú hlavu nestratíš…) a poviedok (Kim a iné prózy, Rozprávky o praotcovi klokanovi a iných zvieratkách…)

Romain Rolland († 30. december 1944)
2025-12-30
Romain Rolland
(* 29. január 1866, Clamecy, Francúzsko – † 30. december 1944, Vézelay)

Bol francúzsky prozaik, dramatik, hudobný a literárny kritik. Medzi jeho najznámejšie diela patria Dobrý človek ešte žije, Peter a Lucia, Očarená duša, Tragédia viery.

Jerome David Salinger (* 1. január 1919)
2026-01-01
Jerome David Salinger
(* 1. január 1919, New York – † 27. január 2010, New Hampshire)

Americký prozaik, jeho najznámejším dielom je román Kto chytá v žite, napísal aj Franny a Zooey a poviedky o rodine Glassovcov.

Isaac Asimov (* 2. január 1920)
2026-01-02
Isaac Asimov
(* 2. január 1920, Petroviči, Rusko – † 6. apríl 1992, New York)

Bol veľmi úspešný americký spisovateľ sci-fia a non-fiction a biochemik. Spolu s Róbertom Heinleinom a Arthurom C. Clarkom sú nazývaní „Veľkou trojkou science fiction“.
Napísal a vydal viac ako 500 titulov a okolo 90 000 listov a článkov. Jeho najznámejšími dielami sú série Nadácia, Impérium a kniha poviedok Ja, robot.

John Ronald Reuel Tolkien (* 3. január 1892)
2026-01-03
John Ronald Reuel Tolkien
(* 3. január 1892, Bloemfontein, Južná Afrika – † 2. september 1973, Bournemouth, Spojené kráľovstvo)

Bol anglický spisovateľ, autor knihy The Hobbit (v slovenčine „Hobit“) a jej pokračovania The Lord of the Rings (v slovenčine „Pán prsteňov“), jeho najznámejšieho diela.
Bol významným jazykovedcom, znalcom anglosaštiny (starej angličtiny) a starej nórčiny. Na Univerzite v Oxforde pôsobil v rokoch 1925 – 1945 ako profesor anglosaštiny, v rokoch 1945 – 1959 potom ako profesor anglického jazyka a literatúry. Spolu s najbližším priateľom C. S. Lewisom sa schádzal v literárnom diskusnom klube Inklings (doslova „Atramentovci“).
Tolkienovo dielo zahŕňa aj množstvo kníh z pozostalosti o histórii fiktívneho sveta Stredozeme, v ktorej sa Hobit a Pán prsteňov odohrávajú. Pre neutíchajúcu popularitu a vplyv jeho diel je Tolkien považovaný za otca modernej high fantasy. Ostatné Tolkienove publikované fantasy diela sú rozprávky a príbehy, ktoré pôvodne rozprával svojim deťom a netýkajú sa Stredozeme.

Jaroslav Hašek († 3. január 1923)
2026-01-03
Jaroslav Hašek (* 30. apríl 1883, Praha – † 3. január 1923, Lipnice nad Sázavou)

Bol český spisovateľ, publicista a novinár, autor druhej najprekladanejšej knihy českej literatúry (58 jazykov v roku 2013) slávneho románu Osudy dobrého vojaka Švejka počas svetovej vojny.

Albert Camus († 4. január 1960)
2026-01-04
Albert Camus
(* 7. november 1913, Mondovi, Alžírsko – † 4. január 1960, Villeblevin, Francúzsko)

Bol francúzsky spisovateľ, filozof a predstaviteľ existencializmu. Nositeľ Nobelovej ceny za literatúru za rok 1957. Vyrástol v Alžíri v chudobnej rodine. Venoval sa divadlu ako herec, písal do novín, za druhej svetovej vojny bol redaktorom, potom (1944-1946) bol šéfredaktor časopisu Combat (Bitka) v Paríži. Aktívne sa zúčastnil hnutia odporu. Neskôr bol vedúcim pracovníkom vo vydavateľstve Gallimard.
Medzi jeho najznámejšie diela patria Cudzinec, Mor, Exil a kráľovstvo a Mýtus o Sizyfovi.

Dušan Dušek (* 4. január 1946)
2026-01-04
Dušan Dušek
(* 4. január 1946, Gbelce)

Je slovenský básnik, prozaik, filmový scenárista, autor rozhlasových hier a literatúry pre deti a mládež, pedagóg a redaktor. Medzi jeho najznámejšie diela patria Kufor na sny, Náprstok, Poloha pri srdci či tvorba pre deti Pištáčik, Daidalos a Ikaros, Dvere do kľúčovej dierky.

Umberto Eco (* 5. január 1932)
2026-01-05
Umberto Eco
(* 5. január 1932, Alessandria – † 19. február 2016, Miláno)

Bol taliansky spisovateľ, estetik, teoretik umenia, medievalista, filozof, významný predstaviteľ semiotiky a postmodernej filozofie. K jeho najznámejším dielam patria Meno ruže, Foucaltovo kyvadlo, Ostrov včerajšieho dňa…

Eva Borušovičová (* 5. január 1970)
2026-01-05
Eva Borušovičová (* 5. január 1970, Levice – † 2. jún 2025)

Bola slovenská scenáristka, režisérka, dramatička, spisovateľka a vysokoškolská pedagogička. Publikovala aj pod pseudonymom Maxim E. Matkin.
Medzi jej najznámejšie diela patria Polnočný denník, Láska je chyba v programe, Nie na ústa alebo Úplne najviac.

Stephen William Hawking (* 8. január 1942)
2026-01-08
Stephen William Hawking
(* 8. január 1942, Oxford – † 14. marec 2018, Cambridge)

Anglický fyzik, kozmológ a matematik, jeden z popredných svetových teoretických fyzikov. Jeho najznámejšie diela sú Stručná historie času, Černé díry a budoucnost vesmíru, Ilustrovaná stručná história času, Vesmír v orechovej škrupinke, Ilustrovaná teória všetkého, Ešte stručnejšia história času, Veľký plán

Karel Čapek (* 9. januára 1890)
2026-01-09

Jaroslav Seifert († 10. január 1986)
2026-01-10
Jaroslav Seifert
(* 23. september 1901, Praha – † 10. január 1986)

Jeden z najväčších českých básnikov, publicista, prekladateľ, nositeľ Nobelovej ceny za literatúru (1984). signatár Charty 77. Napísal o.i. Město v slzách, Slavík zpívá špatně, Ruce Venušiny, Koncert na ostrově, Halleyova kometa, Odlévání zvonů, od 70. rokov publikoval väčšinou v samizdate – Deštník z Piccadilly, Morový sloup, Býti básníkem, kniha spomienok Všecky krásy světa

Milan Rúfus († 11. január 2009)
2026-01-11
Milan Rúfus
(* 10. december 1928, Závažná Poruba – † 11. január 2009, Bratislava)

Slovenský básnik, literárny historik, prekladateľ a esejista, najprekladanejší slovenský básnik do iných jazykov. Napísal o. i. Až dozrieme, Zvony, Kolíska, Chlapec maľuje dúhu, zbierku básní Modlitbičky, Studnička…

Haruki Murakami (* 12. január 1949)
2026-01-12
Haruki Murakami
(* 12. január 1949, Kjóto)

Haruki Murakami je najpopulárnejší súčasný japonský autor v zahraničí. Jeho tvorba je značne ovplyvnená americkou kultúrou a často sa považuje za postmodernú. Jeho prvá novela Hear The Wind Sing (Počúvaj pieseň vetra) bola publikovaná v roku 1979. Medzi jeho ďalšie diela patrí novela A Wild Sheep Chase (Hon na ovcu), Hard Boiled Wonderland and the End of the World (Koniec sveta a Hardboiled Wonderland) a Norwegian Wood (Nórske drevo).

Agatha Christie († 12. január 1976)
2026-01-12
Agatha Mary Clarissa Christie
(* 15. september 1890, Torquay – † 12. január 1976, Wallingford)

Anglická spisovateľka detektívnych románov, patrí medzi klasikov detektívneho žánru, označujú ju za kráľovnú detektívok. Vytvorila nesmrteľné postavy Hercula Poirota a slečny Marplovej, jej najznámejšími dielami sú Vražda v Orient Exprese, Smrť na Níle, Vražda Rogera Ackroyda, Desať malých černoškov…

Jack London (* 12.január 1876)
2026-01-12
(* 12.január 1876, San Francisco – † 22. november 1916, Glen Ellen)
Jack London

Vlastným menom John Griffith Chaney, bol americký spisovateľ. London pracoval v rôznych zamestnaniach a v rokoch187 a 1898 sa zúčastnil na výprave za zlatom na Yukon. Jeho najznámejšími dielami sú Biely tesák, Volanie divočiny, Martin Eden, Morský vlk, Majster alkohol, Tulák po hviezdach…

James Augustine Aloysius Joyce († 13.január 1941)
2026-01-13
James Augustine Aloysius Joyce
(* 2. február 1882, Dublin – † 13.január 1941, Zürich)

Írsky románopisec a básnik, popredný autor 20. storočia, jeho najvýznamnejšími dielami sú román Ulysses, zbierka poviedok Dublinčania, Portrét mladého umelca.

Lewis Carroll († 14. január 1898)
2026-01-14
Lewis Carroll
(27. január 1832, Anglicko – † 14. január 1898, Anglicko)

Vlastným menom, Charles Lutwidge Dodgson, známy pod pseudonymom Lewis Carroll, bol anglický spisovateľ, matematik, logik, učenec, anglikánsky duchovný a fotograf. Jeho najznámejším dielom je román Alica v krajine zázrakov a jeho pokračovanie Za zrkadlom a čo tam Alica našla.

Anton Bernolák († 15. január 1813)
2026-01-15
Anton Bernolák
(* 3. október 1762, Slanica – † 15. január 1813, Nové Zámky)

Slovenský rímskokatolícky kňaz, šľachtic a jazykovedec, ako prvý kodifikoval spisovný slovenský jazyk (bernolákovčinu). K jeho najvýznamnejším dielam patrí Grammatica Slavica, prvá normotvorná gramatika slovenského jazyka, Slowár Slowenskí, Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí, 6-dielny slovník, ktorý mal byť normotvornou príručkou slovnej zásoby (vydal ho až kanonik Juraj Palkovič po Bernolákovej smrti)

Martinus: Bašňáková, Vavráková, Šicková: Dozrievanie
2026-01-15
15.1.2026 o 18:00, Martinus Obchodná, Bratislava

Martinus: Bašňáková, Vavráková, Šicková: Dozrievanie – uvedenie knihy
Ako naše detstvo ovplyvňuje našu dospelosť a čo s tým môžeme urobiť? Srdečne vás pozývame na jedinečnú knižnú besedu venovanú knihe Dozrievanie, ktorá vznikla pod taktovkou troch výnimočných odborníčok, psychologičky a neurovedkyne Jany Bašnákovej, psychoterapeutky Evy Vavrákovej a koučky Lucie Šickovej.
Kniha ponúka čitateľom bezpečný a zrozumiteľný sprievod procesom dozrievania: od pochopenia vlastných vzorcov správania a emócií až po konkrétne kroky k väčšej vnútornej zrelosti. Vychádza z aktuálnych poznatkov psychológie a neurovedy, no zároveň zostáva prístupná, ľudská a podnetná.

Svetozár Hurban-Vajanský (*16.január 1847)
2026-01-16
Svetozár Hurban-Vajanský
(*16.január 1847, Hlboké – † 17. august 1916, Martin)

Vlastným menom Svetozár Miloslav Hurban, bol slovenský spisovateľ, publicista, literárny kritik a politik, syn Jozefa Miloslava Hurbana a Anny Jurkovičovej, vedúca postava slovenského politického a kultúrneho života, viedol aj Národné noviny a Slovenské pohľady. Jeho najvýznamnejšími dielami sú Tatry a more, Letiace tiene, Suchá ratolesť, Koreň a výhonky…

Martinus: Kristína Tormová: O rodičovaní
2026-01-16
16.1.2026 o 18:30, Martinus Obchodná, Bratislava

Martinus: Kristína Tormová: Knižná beseda s Kristínou Tormovou
Pozývame vás na knižnú besedu s Kristínou Tormovou k novej knihe O rodičovaní! Príďte si oddýchnuť, zasmiať sa, možno si aj trochu vydýchnuť a najmä zistiť, že v rodičovstve nemusíte byť dokonalí. Stačí byť dosť dobrí.
Kristína vo svojej novej knihe prináša 14 otvorených rozhovorov s odborníkmi, ktorí stoja pri rodičoch v radosti aj v chaose. Psychológovia, pediatri, dula či lektori rodičovstva hovoria o tom, čo sa nedá vygoogliť. Na besede Kristínu doplnia detskí psychológovia, ktorí pridajú praktické postrehy, úprimné rady a odpovede na otázky, o ktorých sa medzi rodičmi často mlčí.
Očakávajte humor, úprimnosť, láskavosť a pocit, že v tom nie ste sami. Autorku nesprevádza len zvedavosť, ale aj jej vlastná skúsenosť mamy, ktorá sa nebojí hovoriť o dňoch, keď to nejde. Pretože je to normálne.

Anne Brontëová (* 17. január 1820)
2026-01-17
Anne Brontëová
(* 17. január 1820, Thornton, Spojené kráľovstvo – † 28. máj 1849, Scarborough)

Anglická spisovateľka, sestra spisovateliek Charlotty (Jana Eyrová) a Emily (Búrlivé výšiny). Svoj debutový román Agnes Greyová (Agnes Grey) publikovala v roku 1847 pod pseudonymom Acton Bell, o rok neskôr vydala druhý a posledný román Nájomníčka vo Wildfell Hall.

Joseph Rudyard Kipling († 18. január 1936)
2026-01-18
